MADRID, A VÁROS, AMI SOHA NEM ALSZIK
Egy nyaralás története, 2012. 09. 28 – 2012. 10. 07.
Egy nyaralás története, 2012. 09. 28 – 2012. 10. 07.
5. nap
A Királyi Palota
A mai napon a Királyi palotát látogattuk meg. Szintén kora délután indultunk városnéző körutunkra, mint szokás szerint. Ezúttal a Calle San Bernardo-n lévő metróállomásról indultunk, a 2-es metróval az Opera megállóig.
A Királyi Opera a Plaza de Izabel II., azaz a II. Izabella téren áll. A teret egykor csatornák hálózták be, a környékbeliek ide jártak mosni, sőt fürdő is épült. A városba látogató színházi vándortársulatok látván, milyen forgalmas a hely, a 17. században itt kezdték el műsoraikat előadni. 1703-ban egy olasz vállalkozó elhatározta, hogy állandó színházat építtet. A régi színházat később lebontották, helyére immár V. Fülöp rendeletére újat emeltek. A meglehetősen rossz állapotban lévő épületet 1817-ben ismét lebontották, hogy újat építsenek a helyére, de az építkezést csak 1850-ben fejezték be. Az épület több átépítésen ment keresztül, mire elérte mai formáját.
Az épület hatszögletű, szabálytalan. A szokatlan alaprajz a rendelkezésre álló terület szűkösségével magyarázható. Ez a belső kialakítást is nagyon megnehezítette.
![](/Madrid2/opera.jpg)
A Királyi Opera épülete előtérben II. Izabella szobrával
Íme néhány kép a teret körülölelő épületekről:
![](/Madrid2/opera_latkep.jpg)
Plaza de Izabela II.
![](/Madrid2/opera_latkep2.jpg)
Plaza de Izabela II.
![](/Madrid2/real_cinema_teatro.jpg)
A Királyi Színház és Mozi épülete a Plaza de Izabela II-n
A téren, az Opera épülete előtt található II. Izabella emlékműve, a romantika királynőjét ábrázoló szobor.
![](/Madrid2/opera_szobor.jpg)
II. Izabella szobra
![](/Madrid2/opera_szobor3.jpg)
II. Izabella szobra, háttérben az Opera épületével
Az Opera épülete mellett elhaladva a Plaza de Orientére jutunk, ami a Királyi Palotától keletre fekszik. Egykor a királynő kertjei, valamint a királyi könyvtár és a kincstár épületei álltak itt. A teret Bonaparte József hozta létre, aki Versailles-i és párizsi mintára egy hatalmas zöld sávot szándékozott kialakítani a a palotától egészen a Solig. Mindent, ami a tervezett tér helyén állt, le kellett bontani, de szerencsére Bonaparténak minden épület lebontására már nem maradt ideje. A tér mai képe II. Izabella uralkodása idején alakult ki. A királyi gárda minden hónap első szerdáján déli 12 órakor vonul fel XIII. Alfonz kori egyenruhában.
![](/Madrid2/oriente.jpg)
A Plaza de Oriente kertje
![](/Madrid2/oriente2.jpg)
A Plaza de Oriente kertje
![](/Madrid2/oriente3.jpg)
Plaza de Oriente
![](/Madrid2/oriente5.jpg)
Plaza de Oriente
![](/Madrid2/szobor.jpg)
A Plaza de Oriente, háttérben IV. Fülöp király lovas szobrával
![](/Madrid2/szobor3.jpg)
IV. Fülöp lovas szobra
![](/Madrid2/szobor4.jpg)
Szökőkút IV. Fülöp szobra alatt
![](/Madrid2/szobor5.jpg)
A szobor talapzata
A tér két oldalán királyszobrokat láthatunk. Ezeket a Retiro parkban állókkal együtt a Királyi Palota homlokzatára szánták, de végül itt helyezték el őket.
A madridiak szerint V. Fülöp felesége, Izabella királyné akadályozta meg, hogy a szobrok a helyükre kerüljenek. A királyné babonás volt: egyszer álmában hatalmas földrengés sújtotta Madridot, a királyszobrok lezuhantak a palota homlokzatáról, s egyikük pont a királynőre esett és agyonzúzta. A király felesége ijedtségét látva módosíttatta a terveket. Ez a legenda azért valószínűtlen, mert a kétszeres életnagyságú szobrokat III. Károly faragtatta. Úgy tartják, hatalmas súlyuk miatt nem kerültek fel a palota homlokzatára.
Az Ibériai-félszigeten egykor uralkodó keresztény királyokat ábrázoló szobrok nem időrendi sorrendben állnak.
Sajnos csak két szoborról csináltunk fényképet, mert úgy terveztük, hogy előbb megnézzük a Királyi Palotát belülről és majd kifelé jövet szemléljük meg a királyszobrokat, de végül elfelejtkeztünk róla...
![](/Madrid2/oriente_kiralyszobrok.jpg)
Királyszobrok a Plaza de Oriente-n
A tér mögött megpillantjuk a Királyi Palotát.
![](/Madrid2/kiralyi_palota.jpg)
A királyi Palota Plaza de Oriente felőli oldala
![](/Madrid2/kiralyi_palota8.jpg)
A Királyi Palota belső udvara
![](/Madrid2/kiralyi_palota3.jpg)
A Királyi Palota belső udvarának díszes lámpája
![](/Madrid2/kiralyi_palota7.jpg)
A Királyi Palota árkádsora
![](/Madrid2/kiralyi_palota9.jpg)
A Királyi Palota belső udvarának folyosója
![](/Madrid2/kiralyi_palota10.jpg)
A Királyi Palota belső udvara az árkádsorral
![](/Madrid2/kiralyi_palota11.jpg)
A Királyi Palota belső udvarának folyosója
![](/Madrid2/kiralyi_palota12.jpg)
A Királyi Palota belső udvara az árkádsorral
![](/Madrid2/kiralyi_palota18.jpg)
A Királyi Palota kovácsoltvas kerítése
![](/Madrid2/kiralyi_palota21.jpg)
A Királyi Palota
![](/Madrid2/kiralyi_palota_latkep.jpg)
Kilátás a Királyi Palota árkádjaiból
Az épület főhomlokzata a Plaza de Almería irányába néz, melyen öt kapuzat található. Középen, az óratornyocska alatt helyezkedik el a királyi címer.
![](/Madrid2/kiralyi_palota2.jpg)
A Királyi Palota főhomlokzata
![](/Madrid2/kiralyi_palota14.jpg)
A Királyi Palota főhomlokzata
Először a palota oldalszárnyában található helyiségeket tekintettük meg. Jegyvásárlás után egy ajándékboltot találtunk, ahová bementünk szétnézni. Vettünk pár ajándékot az itthoniaknak, Attila magának egy sörbontót. Ezt követően a Királyi Fegyvertárat látogattuk meg.A 11. századtól kezdődően mutatja be többek között a legendás El Cid, III. Szent Ferdinánd király, a Katolikus Királyok, az utolsó arab uralkodó, Boabdil, valamint Mexikó meghódítója, Hernan Cortés és mások fegyvereit, páncéljait. Nagyobb részük valójában csak felvonulási célokat szolgált, tehát díszöltözetek, csatában soha nem használták őket.
![](/Madrid3/P7110350.jpg)
Belépőjegy a Királyi Palotába
![](/Madrid2/kiralyi_palota_gyogyszertar.jpg)
A Királyi Gyógyszertár egyik helyisége
![](/Madrid2/kiralyi_palota_belso.jpg)
III. Károly szobra
A ma látható díszes lépcsőház 7 méter hosszú, a lépcsőfokok San Augustínból származó márvány monolitok. A fokok alacsonyak és mélyek, tehát a lépcső emelkedése nem túl meredek. Ez fontos volt akkoriban, hiszen az előkelő hölgyeket (és néha az urakat is) hordszéken vitték fel az emeletre.
Felfelé sétálva két márványoroszlánt látunk. A mennyezetet Conrado Giaquinto „Spanyolország, mint a vallás védelmezője” c. freskója díszíti.
![](/Madrid2/kiralyi_palota_belso2.jpg)
A Királyi Palota lépcsőháza, felül IV. Károlyt római császárként ábrázoló szobra
A lépcsővel szemben az Őrök terme található. A mennyezeti freskón Gian Battista Tiepolo Vergiliusz eposzának azt a jelenetét örökítette meg, amikor Vénusz megbízza Vulcanuszt, hogy készítsen Aineász számára fegyvereket. A témaválasztás összhangban volt a terem katonai funkciójával. A kandalló két oldalán 2-2 aranyozott, rézmotívumokkal díszített mahagóni asztal áll. Az asztalokon francia órákat láthatunk, felettük a falakon 17. ill. 18. századi festmények másolataiban gyönyörködhetünk. A belső udvar felé néző falnál szintén egy asztal áll.
Sajnos nem lehetett fotózni a Palota belsejében, a felső 3 kép kivételével a többi nem saját, csak netről letöltött fotó.
![](/Madrid2/orok_terme.jpg)
Őrök terme
A következő helyiség az Oszlopok terme. A mennyezeten Giaquinto freskóját láthatjuk, mely a királyt ábrázolja Apollóként.A termet díszítő szobrokat Jonghellic öntötte bronzba. A mennyezetet díszítő négy dombormű a négy elemet jeleníti meg allegorikusan. A terem falain 17. századi flamand faliszőnyegeket láthatunk az apostolok történeteivel. Az Oszlopok terme volt a színhelye az ún. rituális lábmosásnak, melyet IV. Károly vezetett be: nagypéntek előestéjén 12 városi szegényt – a 12 apostol megtestesítőit – hívott meg a palotába, lábukat a nemesek színe előtt megmosta, majd velük vacsorázott. Ez a szokás Spanyolországban egészen XIII. Alfonz uralkodásáig fennmaradt. 1985-ben ebben a teremben, az ún. Szfinx-asztalon írták alá a szerződést, amellyel Spanyolország belépett az Európai Unióba. Az asztal bronzból és márványból készült.
![](/Madrid2/oszlopok_terme.jpg)
Oszlopok terme
A Trónterem több néven is ismert. Királyok ill. Követek termének is hívják, hiszen a Madridba érkező új követek itt nyújtják át a spanyol uralkodónak megbízólevelüket. Egykor a Kézcsókok termének nevezték, mert a nagyobb ünnepeken az udvar libasorban a királyi család elé vonult, hogy kézcsókkal fejezze ki tiszteletét. A szertartást akkor tartották, amikor a családtagok külön étkeztek; a rangsorba állított udvaroncok, nagykövetek, nemesek étkezőről étkezőre vonulva tették tiszteletüket az ebédlő fenségeknél.
A III. Károly idejéből származó termet ezüsttel átszőtt vörös bársony borítja. Két hegyikristályból és ezüstből készült csillárját Velence nagykövetétől vette a király 1780-ban. A királyi trónokhoz nagy lépcsőfok vezet fel, melyet bronzoroszlánok őriznek. A terem fényét 12 pompás tükör veri vissza. A trón azonban csak másolat, az eredeti III. Károly számára készült, s ma a La Granja-i palotában áll. Háttámlájára az ő képmása került. XII. Alfonz ennek a pontos másolatát készítette el, ám a saját arcképével. XIII. Alfonz ugyanígy tett, sőt egy másik széket is csináltatott felesége, Viktória királynő számára, a királyné portréjával. Ezt a hagyományt követve a mai trónszékeken János Károly és Zsófia királyné arcmásai láthatók.
![](/Madrid2/salon_del_trono.png)
Trónterem
Következő terem III. Károly szalonja. Itt ebédelt a király, illetve itt tartotta a nyári audienciát.
![](/Madrid2/salon_de_carlos_iii.jpg)
III. Károly szalonja
III. Károly előszobája következik. Itt vacsorázott a király, ahogy azt Paret egyik festményén is láthatjuk. III. Károly korából kizárólag a márványdíszítés és a kandalló maradt meg. A falakat kék és sárga selyemtapéta borítja, melyet négy Goya kép díszít. Ezek IV. Károlyt és feleségét ábrázolják.
![](/Madrid2/antecamara.jpg)
III. Károly előszobája
III. Károly öltözőszobája, vagy más néven Salón de Gasparini a palota egyik legszebb terme. Gasparinit a király hozta magával szeretett városából, Nápolyból, és megtette udvari festőjének. A terem pompáját többek között a finom rokokó stukkók, a pompás díszű márványpadlózat, a hatalmas, remek csillár adják. A falakat arany- és ezüstszálakkal átszőtt selyemtapéta borítja. A mester haláláig felügyelte a terem díszítését. Halála után, az őt követő udvari festő, Ferroni végezte el a feladatokat. A tapéták csak 1802-re készültek el, ekkor már III. Károly is 14 éve halott volt. A csillár VII. Ferdinánd korában került a terembe. A Salón de Gasparini jelentőségét leginkább az adja, hogy eredeti díszítése teljes egészében fennmaradt.
![](/Madrid2/salngasparini.jpg)
Salón de Gasparini
III. Károly átjárójának nevezett kis szoba két szoba egyesítésével jött létre, alakja ezért hosszúkás. Két portrét láthatunk itt, az egyik Portugáliai Ferencet, a másik Stuart Jakabot örökíti meg. Goya kartonjának témája egy vaddisznóvadászat. A falak textiltapétáját 1991-ben újították fel. Ma a jelenlegi királyi pár monogramját láthatjuk rajta.
III. Károly hálószobája azzal az érdekességgel szolgál, hogy itt halt meg a palotában lakó első király. Már a palota első beosztásakor is itt volt a király hálószobája. Az ezüsttel átszőtt selyemtapétát a III. Károly rend emblémái díszítik. A király portréját, amely az uralkodót az általa alapított rend öltözékében ábrázolja Mariano Maella festette. Hasonló a mennyezetet díszítő freskó témája is, amely a III. Károly-rend megalapítását ábrázolja. Szinte III. Károly emlékteremnek tűnik a helyiség és valóban ez volt az unoka, VII. Ferdinánd szándéka. Még trónörökös korában az ő hálószobája volt a terem, melyet később öltözővé alakítottak át. A fehérre festett fabútorok gazdag aranyozott díszítést kaptak. Ez különösen jellemző volt VII. Ferdinánd korára. Az elegáns, klasszicista kandalló háromszínű márványból készült, zöld, fehér és rózsaszín. A Párizsban előállított bronzcsillár a Bourbon-liliomot formázza.
A díszebédlőt két kis szoba vezeti be. Az első a Porcelánterem. A szalon rokokó díszítései az 1810-es években elpusztult Fabrica del Buen Retiro-ban készültek. A terem eredeti funkciója máig vitatott. A legelfogadottabb nézet szerint itt volt a király fürdőszobája.
![](/Madrid2/sala_porcelana.jpg)
Porcelánterem
A Sárga szoba nevét selyem tapétájának színe után kapta. III. Károly idején a termet a királynő fogadószobájának szánták, így került a mennyezetre Tiepolo Junót ábrázoló freskója. Később VII. Ferdinánd hálószobája lett, aki eltávolította Tiepolo freskóját és Luis Lópezzel újat, egy szintén Junót ábrázolót festetett.
![](/Madrid2/salaamarilla.jpg)
Sárga szoba
![](/Madrid2/salon_de_gala.jpg)
Díszebédlő
A Platereszk- vagy Vetítőterem következik, ami korábban a királyné első előszobája volt. XIII. Alfonz korában a család vetítőteremnek használta. Ma a királyi éremgyűjtemény darabjait láthatjuk.
Az Ezüst szoba volt egykor a királyné második előszobája. jelenleg a királyi család ezüst étkészletét láthatjuk itt más ezüstmunkákkal együtt. Az eredeti, 18. századi csodálatos ezüst étkészletet Bonaparte József beolvasztatta, hogy finanszírozni tudja a spanyol ellenállók ellen folytatott hadjáratát. A mai készlet a 19. századból származik.
A következő három terem a 18. században a mindenkori trónörökös lakosztályához tartozott.
A Sala 15-ben elhelyezett királyi porcelán étkészletet akkor csodálhatjuk meg, amikor a Hangszerek terméből újra visszatérünk ide.
Az ún. Stradivari-terem a következő helyiség. Az itt látható gyűjtemény egy mélyhegedűből, 2 csellóból és 2 hegedűből áll, melyeket a cremonai mester készített.
![](/Madrid2/sala_stradivari.jpg)
A Stradivari gyűjtemény egyik darabja
Visszasétálva a Sala 15-be megtekinthetjük V. Fülöp a Nyugatindiai Társaságtól kapott készletét, továbbá III. Károly Meissenben készített tányérjait, táljait és egyéb gyönyörűségeket. Innen jutunk ki a négyszögletű belső udvart körbevevő galériára. Itt közlekedtek egykor a szolgálók és udvaroncok. A galériát ünnepi alkalmakkor fali- és padlószőnyegekkel díszítették.
A Kápolna következik, melynek bejáratát a Katolikus Királyok kőszobrai őrzik. A latinkereszt alaprajzú, kupolás kápolna freskói a főbb spanyol védőszenteket, Jakabot, Izidort és nejét, San Leandrót és San Hermenegildót, illetve a Szűz megkoronázását ábrázolják.
A belépőtől jobbra található főoltárt Ramón Bayeu Szent Mihály arkangyalt megjelenítő képe díszíti. Velünk szemben található a másik oltár, alatta Szent Félix ereklyéivel. Ezen az oltáron Mengs befejezetlen Angyali üdvözlete látható.
![](/Madrid2/capillareal.jpg)
A Királyi Kápolna
A Kápolna után Mária Lujza magánlakosztályának termein keresztül vezet az út.
Az Őrök szobáján keresztül lehetett bejutni a királyné lakosztályába.
XII. Alfonz billiárd szobája a következő állomás. A mennyezet freskóját Mariano Maella festette, témája szintén a mitológia: Junó megparancsolja Aelosznak, hogy bocsássa szabadon a szeleket. A freskót sajnos fa álmennyezet takarja. A billiárd asztalt Párizsból hozták.
XII. Alfonz dohányzószobáját kínai motívumokkal díszítették. A terem a polgárháborúban súlyosan károsodott, csak 1993-ban állították helyre.
A stukkóterem stukkóit Sabatini tervei alapján a Brilli testvérek valósították meg.
Az utolsó látogatók előtt nyitva álló szoba, a Nemesfa szoba, mely Gasparini felügyelete alatt készült rokokó stílusban. Az íróasztal, a két komód, a fotelok és a díszszék valószínűleg III. Károly tulajdonában voltak.
A hagyomány szerint a Szűz szobrát 712-ben rejtették el a keresztény település lakói, amikor a szaracénok már közel jártak és tudták, a menekülés reménytelen. Hogy legalább a Szűz képmását ne becstelenítsék meg, befalazták a római falrendszer egyik nyílásába. 1085. november 9-ének éjjelén csoda történt: leomlott a fal, amelyben az eredeti Madonna szobrot rejtették. A legenda szerint a befalazáskor a település lakói két égő gyertyát helyeztek a szobor mellé, amelyek még 370 évvel később, a csoda időpontjában is világítottak. Azt mondják, a gyertya füstjének köszönhető a szobor barna színe.
A szobornak egyébként sok csodát tulajdonítanak. 1197-ben, amikor a mórok megkísérelték Magerit visszahódítását, a lakók a hosszú ostrom miatti éhezés következtében csaknem a város feladására kényszerültek. Egy csapat fiú azonban felfedezett egy elfeledett gabonaraktárt /persze a Szűz irányításával/, amelyet még a mórok hagytak itt. A Madonna elnevezése – almudenai – az arab almúdit, azaz magtár szóból eredhet.
Misztikus összefüggés van a Szűz és a város védőszentje, Szent Isidor /San Isidro/ közt is. Izidor valószínűleg 1082-ben született, a Szent képmása pedig röviddel ezután került ismét napvilágra. Izidor a Mária-templom közelében lakott, itt kapott vallási nevelést. Minden reggel ebben a templomban hallgatta a misét, s munka után is mindig betért a Szűz képmásához egy imára. Izidor hamvait napjainkban ebben a templomban őrzik.
A falban megtalált eredeti szobor még nincs meg, nem is tudni pontosan milyen lehetett. A templomban található szobor csak annak egy mása. Az eredeti valószínűleg IV. Henrik korában elégett, s hamvait egy kis zacskóba helyezték, amit a jelenlegi szobor belsejében rejtettek el. Ezt 1993-ban fedezték fel a restaurálás során.
Sajnos a templom épp nem volt nyitva, így belülről nem tudtuk megnézni.
![](/Madrid2/katedralis10.jpg)
Almudenai Miasszonyunk-székesegyház
![](/Madrid2/katedralis.jpg)
Almudenai Miasszonyunk-székesegyház
![](/Madrid2/katedralis12.jpg)
A székesegyház egyik szobra
![](/Madrid2/katedralis22.jpg)
Almudenai Miasszonyunk-székesegyház a Palota előtti tér oldaláról
![](/Madrid2/katedralis23.jpg)
Almudenai Miasszonyunk-székesegyház a Palota előtti tér oldaláról
![](/Madrid2/katedralis_szobor.jpg)
A székesegyház másik szobra
A Királyi Palotát elhagyva útközben még csinálunk egy fotót felülnézetből a Királyi Palota mellett lévő parkolóról, majd szintén felülnézetből a palota mellett található Sabatini-kertekről.
![](/Madrid2/kiralyi_parkolo2.jpg)
A Királyi Palota melletti parkoló felülnézetből
![](/Madrid2/sabatini_kert_felulnezet.jpg)
A Sabatini-kertek felülnézetből
Ezután a Plaza de Espana egyik padján megpihentünk, majd megnéztük a Sabatini-kerteket, ami a palota északi oldalán fekvő, 2 hektáros kert. A régi nagy istálló helyén alakították ki a második köztársaság idején. Az istállókat Sabatini tervezte, innen a név.
Íme néhány kép a kertről:
![](/Madrid2/sabatini.jpg)
![](/Madrid2/sabatini4.jpg)
![](/Madrid2/sabatini5.jpg)
![](/Madrid2/sabatini11.jpg)
![](/Madrid2/sabatini12.jpg)
![](/Madrid2/sabatini13.jpg)
![](/Madrid2/sabatini14.jpg)
![](/Madrid2/sabatini15.jpg)
![](/Madrid2/sabatini91.jpg)
![](/Madrid2/sabatini9.jpg)
Ezt követően kerestünk egy éttermet a környéken, sajnos nem a legjobbat sikerült kifognunk. Én tükörtojást kértem sült krumplival és bacon-el, Attila marhahús szeletet sült krumplival. Az én ételemmel nem is volt semmi gond, nekem ízlett, Attilának viszont olyan rágós volt a hús, hogy alig bírta felvágni. Segítettem neki, de a kezem majd’ szét ment vele. :) Azt mondta, ízre végülis nem volt rossz, de azért ennyit szenvedni egy hússal, amíg felvágjuk…
Hazafelé megálltunk egy másik étterem előtt, ahol a bejárat előtt egy akváriumban élő rákok voltak. Természetesen lefotóztam.
![](/Madrid2/rak2.jpg)
Ismét a Plaza de Espana felé indultunk, majd onnét vissza a szállodába, gyalogszerrel, mivel onnét már nem volt messze.
A végére még egy kép a Plaza de Espana környékéről:
![](/Madrid2/tajkep2.jpg)
Körkérdésünk
Statisztika
Online összesen: 1
Vendégek: 1
Felhasználók: 0
Naptár
« Szeptember 2024 » | ||||||
H | K | Sze | Cs | P | Szo | V |
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Barátaink: